Teknologiasta käytäntöihin : käytäntöteoreettinen malli hyvinvointiteknologian hyväksyttävyyden arviointiin
Alakärppä, Ismo (2014)
Alakärppä, Ismo
Lapin yliopisto
2014
ISBN:978-952-484-706-3
openAccess
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-484-706-3
https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-484-706-3
Tiivistelmä
Käsillä oleva työ on yhteenveto vuosien 2003–2011 aikana konstruktiivisella tutkimusotteella toteutetuista tutkimushankkeista. Näissä kaikissa hankkeissa on ollut pragmaattisen tutkimusintressin kohteena hyvinvointiteknologian hyväksyttävyys. Työn empiirinen aineisto koostuu seitsemästä artikkelista, joissa raportoidaan teknologian hyväksyttävyyteen vaikuttavia tekijöitä eri konteksteissa. Tuloksina esitän havaintoja ihmisen ja teknologiaympäristön vuorovaikutussuhdetta ja hyväksyttävyyttä käsittelevästä kirjallisuudesta sekä havaintoja hyväksyttävyyteen vaikuttavista tekijöistä, jotka ovat peräisin artikkeleiden johtopäätöksistä. Näihin johtopäätöksiin nojautuen konstruoin käytäntöteoreettisen hyväksyttävyyden arviointimallin.
Ensimmäisenä tuloksena tiivistän hyväksyttävyyden arvioinnin näkökulmasta ihmisen ja teknologiaympäristön vuorovaikutussuhdetta ja hyväksyttävyyttä käsittelevästä kirjallisuudesta seuraavat viisi väittämää: 1) funktionaalinen tarve tai helppokäyttöisyys ei yksin riitä teknologian hyväksymiseen, 2) hyvinvointiteknologian erityispiirteet on huomioitava, 3) yhteisön ja identiteetin merkitystä ei voi ohittaa teknologian hyväksyttävyyden arvioinnissa, 4) hyväksyttävyyden kriteerit ovat aikaan ja paikkaan sidottuja, ja ne muuntuvat käyttöympäristön ja käytettävän teknologian mukaisesti, 5) ihmisen toimintaympäristö koostuu monentasoisista toisiinsa vaikuttavista ympäristöistä, joten toiminnan ja käytäntöjen selittäminen edellyttää tämän kokonaisuuden ymmärtämistä. Toisena tuloksena esitän artikkeleiden tuloksiin nojautuen, että hyvinvointiteknologian hyväksyttävyyden arvioinnissa on huomioitava: 1) merkitykset ja yhteisö, 2) toimintaympäristön ja kontekstin moniulotteisuus, 3) teknologiaominaisuudet ja toimijoiden roolit ja 4) käytäntöjen vaikutus hyväksyttävyyteen. Kolmanneksi tutkimuksen päätuloksena esitän käytäntöteoreettisen teknologian hyväksyttävyyden arviointimallin. Mallissa korostuvat kontekstin monikerroksisuus ja se, että hyväksyttävyyttä tarkastellaan suhteessa teknologian mahdollistamiin uusiin käytäntöihin ja olemassa oleviin käytäntöihin. Kehitetyllä mallilla on hyödyntämismahdollisuuksia esimerkiksi markkinoinnin ja tuotekehityksen operatiivisella tasolla sekä jatkotutkimuksessa. Malli tuo käytännön käsitteen hyväksyttävyyden teoreettisen keskusteluun. Koko työn keskeinen viesti voidaan tiivistää väitteeseen: Uusien hyvinvointiteknologioiden ja -palveluiden arvioinnin on keskityttävä teknologian mahdollistamien dynaamisten käytäntöjen ja tapahtumien tunnistamiseen ja niiden hyväksyttävyyden arviointiinmoniulotteisessa viitekehyksessä.
Ensimmäisenä tuloksena tiivistän hyväksyttävyyden arvioinnin näkökulmasta ihmisen ja teknologiaympäristön vuorovaikutussuhdetta ja hyväksyttävyyttä käsittelevästä kirjallisuudesta seuraavat viisi väittämää: 1) funktionaalinen tarve tai helppokäyttöisyys ei yksin riitä teknologian hyväksymiseen, 2) hyvinvointiteknologian erityispiirteet on huomioitava, 3) yhteisön ja identiteetin merkitystä ei voi ohittaa teknologian hyväksyttävyyden arvioinnissa, 4) hyväksyttävyyden kriteerit ovat aikaan ja paikkaan sidottuja, ja ne muuntuvat käyttöympäristön ja käytettävän teknologian mukaisesti, 5) ihmisen toimintaympäristö koostuu monentasoisista toisiinsa vaikuttavista ympäristöistä, joten toiminnan ja käytäntöjen selittäminen edellyttää tämän kokonaisuuden ymmärtämistä. Toisena tuloksena esitän artikkeleiden tuloksiin nojautuen, että hyvinvointiteknologian hyväksyttävyyden arvioinnissa on huomioitava: 1) merkitykset ja yhteisö, 2) toimintaympäristön ja kontekstin moniulotteisuus, 3) teknologiaominaisuudet ja toimijoiden roolit ja 4) käytäntöjen vaikutus hyväksyttävyyteen. Kolmanneksi tutkimuksen päätuloksena esitän käytäntöteoreettisen teknologian hyväksyttävyyden arviointimallin. Mallissa korostuvat kontekstin monikerroksisuus ja se, että hyväksyttävyyttä tarkastellaan suhteessa teknologian mahdollistamiin uusiin käytäntöihin ja olemassa oleviin käytäntöihin. Kehitetyllä mallilla on hyödyntämismahdollisuuksia esimerkiksi markkinoinnin ja tuotekehityksen operatiivisella tasolla sekä jatkotutkimuksessa. Malli tuo käytännön käsitteen hyväksyttävyyden teoreettisen keskusteluun. Koko työn keskeinen viesti voidaan tiivistää väitteeseen: Uusien hyvinvointiteknologioiden ja -palveluiden arvioinnin on keskityttävä teknologian mahdollistamien dynaamisten käytäntöjen ja tapahtumien tunnistamiseen ja niiden hyväksyttävyyden arviointiinmoniulotteisessa viitekehyksessä.
Kokoelmat
- Väitöskirjat [376]