Kunnallisten palvelujen yksityistämisen muodot ja liikkeen luovutuksen soveltamisala
Virmajoki, Olli (2018)
Virmajoki, Olli
Lapin yliopisto
2018
openAccess
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:ula-201806261267
https://urn.fi/URN:NBN:fi:ula-201806261267
Tiivistelmä
Tutkimuksen tarkoituksena on tunnistaa liikkeen luovutuksen soveltamisala kunnallisten palvelujen yksityistämisen eri muodoissa. Tutkimusongelma on siten se, milloin kunnallisten palvelujen yksityistämisessä on kyse liikkeen luovutuksesta. Tutkimuksen kysymyksenasettelu on siten: 1. Millaisia kunnallisten palvelujen yksityistämisen muotoja kuntasektorilla esiintyy ja tähän liittyen milloin kunnallisten palvelujen yksityistämisessä on kyse liikkeen luovutuksesta? ja 2. Millaisia vaikutuksia kunnallisten palvelujen yksityistämisellä on kunnallisen henkilöstön asemaan? Tarkoituksena on nimenomaan pohtia sitä, mitä eri työntekijäryhmille merkitsee se, onko kyseessä liikkeen luovutus vai ei. Kunnan palvelujen yksityistäminen ja siihen liittyvät liikkeen luovutukset ovat olleet vaihtelevien käytäntöjen alaisia. Näin ollen on tarpeellista systematisoida kuntien palvelujen yksityistämistä ja siihen liittyvää liikkeen luovutusta sekä tehdä tulkintasuosituksia asiaan liittyvistä ongelmakohdista. Tässä tutkimuksessa tätä asiaa tarkastellaan lainopillisella menetelmällä.
Tutkimuksessa luodaan aluksi katsaus aikaisempaan tutkimukseen ja määritellään yksityistämisen lainsäädännöllinen perusta ja yksityistämisen käsite. Seuraavaksi luodaan katsaus yksityistämiskäsitteeseen tarkastelemalla neljää yksityistämistä käsittelevää väitöskirjaa. Yritysjärjestelyjen laajuutta tarkastellaan empiirisellä tarkastelulla. Tämän jälkeen tarkastellaan sitä, mitä liikkeen luovutus tarkoittaa ensinnäkin liikkeenluovutusdirektiivin ja toisaalta kansallisen sääntelyn kannalta. Seuraavaksi tarkastellaan kunnallisten palvelujen yksityistämisen muotoja ja liikkeen luovutuksen soveltamisalaa. Vertailuna tarkastellaan Ruotsin yksityistämisen käytäntöjä. Lopuksi erilaisia liikkeenluovutustilanteita vertaillaan ja tehdään yhteenvetoa.
Yhteenvedossa todetaan, että materiaalinen yksityistäminen mahdollistaa liikkeen luovutuksen, funktionaalinen yksityistäminen voi olla liikkeen luovutus Spijkers –kriteerien täyttyessä, organisatorinen yksityistäminen mahdollistaa liikkeen luovutuksen vastikkeen tai apportin avulla, formaalinen yksityistäminen ei ole koskaan liikkeen luovutus ja julkisen varallisuuden yksityistäminen voi olla liikkeen luovutusta esimerkiksi organisatorisen yksityistämisen yhteydessä. De lege ferenda ehdotuksiin antoivat aihetta liikkeen luovutuksen hajanainen sääntely eri laeissa, palvelussuhteiden muuttaminen yhteen muotoon, liikkeen luovutuksen sääntely kunnallisesta viranhaltijasta annetussa laissa, virkasuhteen jatkuvuusperiaate laittomassa irtisanomistilanteessa, kun muutoksenhakuprosessin aikana on tehty liikkeen luovutus, virkasuhteisen oikeus kieltäytyä siirtymästä liikkeen luovutuksessa uuden työnantajan palvelukseen ja palvelussuhteiden oikeusturvan hakemisen keston rajoittaminen. Lopussa luodaan katsaus sote-uudistuksen liikkeen luovutuksen problematiikkaan ja tehdään yhteenvetoa erilaisista kunnan toiminnan uudelleenjärjestelymuodoista.
Tutkimuksessa luodaan aluksi katsaus aikaisempaan tutkimukseen ja määritellään yksityistämisen lainsäädännöllinen perusta ja yksityistämisen käsite. Seuraavaksi luodaan katsaus yksityistämiskäsitteeseen tarkastelemalla neljää yksityistämistä käsittelevää väitöskirjaa. Yritysjärjestelyjen laajuutta tarkastellaan empiirisellä tarkastelulla. Tämän jälkeen tarkastellaan sitä, mitä liikkeen luovutus tarkoittaa ensinnäkin liikkeenluovutusdirektiivin ja toisaalta kansallisen sääntelyn kannalta. Seuraavaksi tarkastellaan kunnallisten palvelujen yksityistämisen muotoja ja liikkeen luovutuksen soveltamisalaa. Vertailuna tarkastellaan Ruotsin yksityistämisen käytäntöjä. Lopuksi erilaisia liikkeenluovutustilanteita vertaillaan ja tehdään yhteenvetoa.
Yhteenvedossa todetaan, että materiaalinen yksityistäminen mahdollistaa liikkeen luovutuksen, funktionaalinen yksityistäminen voi olla liikkeen luovutus Spijkers –kriteerien täyttyessä, organisatorinen yksityistäminen mahdollistaa liikkeen luovutuksen vastikkeen tai apportin avulla, formaalinen yksityistäminen ei ole koskaan liikkeen luovutus ja julkisen varallisuuden yksityistäminen voi olla liikkeen luovutusta esimerkiksi organisatorisen yksityistämisen yhteydessä. De lege ferenda ehdotuksiin antoivat aihetta liikkeen luovutuksen hajanainen sääntely eri laeissa, palvelussuhteiden muuttaminen yhteen muotoon, liikkeen luovutuksen sääntely kunnallisesta viranhaltijasta annetussa laissa, virkasuhteen jatkuvuusperiaate laittomassa irtisanomistilanteessa, kun muutoksenhakuprosessin aikana on tehty liikkeen luovutus, virkasuhteisen oikeus kieltäytyä siirtymästä liikkeen luovutuksessa uuden työnantajan palvelukseen ja palvelussuhteiden oikeusturvan hakemisen keston rajoittaminen. Lopussa luodaan katsaus sote-uudistuksen liikkeen luovutuksen problematiikkaan ja tehdään yhteenvetoa erilaisista kunnan toiminnan uudelleenjärjestelymuodoista.
Kokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [4413]