”Tunnetaidot on se kaiken a ja o, mitä lasten kanssa pitäs käydä läpi.” Opettajien käsityksiä toimivasta tunnekasvatuksesta ja sen merkityksestä
Joki-Erkkilä, Petra; Jussilainen, Susanna (2019)
Joki-Erkkilä, Petra
Jussilainen, Susanna
Lapin yliopisto
2019
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201902286526
https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201902286526
Tiivistelmä
Lasten ja aikuisten tunnetaitoisuus on noussut viime vuosina yhä enemmän keskustelun aiheeksi niin koulumaailmassa kuin sen ulkopuolellakin. Tunnetaidot vaikuttavat ihmisten elämään monella tapaa. Tunnetaitojen kehittämisellä voidaan edistää kaikkien ihmisten hyvinvointia ja parantaa oppilaiden oppimista. Ne voivat myös suojata ihmistä erilaisilta ongelmilta, kuten syrjäytymiseltä, masennukselta ja riippuvuuksilta. Tunnetaidot on nostettu opetussuunnitelmaan aiempaa näkyvämmin. Tämä tarkoittaa sitä, että jokainen opettaja on velvoitettu toteuttamaan tunnekasvatusta osana omaa työtään.
Tutkimukselle asetettiin seuraavat tutkimuskysymykset: 1) Miten opettajat kuvaavat tunnekasvatuksen sisältöä ja merkitystä? 2) Minkälainen käsitys opettajilla on valmiuksistaan ja mahdollisuuksistaan toteuttaa tunnekasvatusta? 3) Mitkä tun-nekasvatuksen käytänteet ovat opettajien käsityksen mukaan toimivia? Kyseessä on fenomenografinen tutkimus, jossa haastateltiin seitsemää opettajaa. Fenomenografia korostui etenkin aineiston analyysivaiheessa, jossa noudatimme tarkasti fenomenografisen analyysin vaiheita.
Opettajien käsitysten mukaan toimivan tunnekasvatuksen pohjalla on jokaisen opettajan oma ymmärrys tunnetaitojen sisällöistä ja merkityksestä. Tunnekasvatus tarvitsee toimiakseen resursseja: opettajilla tulee olla valmiuksia ja koulun tulee tarjota aikaa, materiaalia sekä muuta tukea, jotta tunnekasvatusta on mahdollista toteuttaa. Tunnekasvatusta tulee toteuttaa vaihtelevilla harjoitteilla jatkuvasti yhdessä kotien ja muiden tahojen kanssa. Opettajien käsitysten mukaan tunnekasvatus vaikuttaa useilla elämän eri osa-alueilla. Tunnekasvatuksen avulla voidaan parantaa luokan ilmapiiriä, oppilaiden oppimista ja heidän taitojaan toimia yhdessä muiden kanssa. Tulosten pohjalta laadittiin toimivan tunnekasvatuksen hahmotelma, joka auttaa ymmärtämään, kuinka moneen asiaan tunnekasvatuksella voidaan vaikuttaa ja kuinka paljon opettaja voi saada aikaan pelkästään oikeanlaisella asenteella.
Tutkimukselle asetettiin seuraavat tutkimuskysymykset: 1) Miten opettajat kuvaavat tunnekasvatuksen sisältöä ja merkitystä? 2) Minkälainen käsitys opettajilla on valmiuksistaan ja mahdollisuuksistaan toteuttaa tunnekasvatusta? 3) Mitkä tun-nekasvatuksen käytänteet ovat opettajien käsityksen mukaan toimivia? Kyseessä on fenomenografinen tutkimus, jossa haastateltiin seitsemää opettajaa. Fenomenografia korostui etenkin aineiston analyysivaiheessa, jossa noudatimme tarkasti fenomenografisen analyysin vaiheita.
Opettajien käsitysten mukaan toimivan tunnekasvatuksen pohjalla on jokaisen opettajan oma ymmärrys tunnetaitojen sisällöistä ja merkityksestä. Tunnekasvatus tarvitsee toimiakseen resursseja: opettajilla tulee olla valmiuksia ja koulun tulee tarjota aikaa, materiaalia sekä muuta tukea, jotta tunnekasvatusta on mahdollista toteuttaa. Tunnekasvatusta tulee toteuttaa vaihtelevilla harjoitteilla jatkuvasti yhdessä kotien ja muiden tahojen kanssa. Opettajien käsitysten mukaan tunnekasvatus vaikuttaa useilla elämän eri osa-alueilla. Tunnekasvatuksen avulla voidaan parantaa luokan ilmapiiriä, oppilaiden oppimista ja heidän taitojaan toimia yhdessä muiden kanssa. Tulosten pohjalta laadittiin toimivan tunnekasvatuksen hahmotelma, joka auttaa ymmärtämään, kuinka moneen asiaan tunnekasvatuksella voidaan vaikuttaa ja kuinka paljon opettaja voi saada aikaan pelkästään oikeanlaisella asenteella.
Kokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [4413]