Risteytyksiä : kuvataiteen, biologian ja maantieteen opettajien ajatuksia integraatiosta
Mikkonen, Piia (2019)
Mikkonen, Piia
Lapin yliopisto
2019
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2019042613361
https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2019042613361
Tiivistelmä
Tämän tutkielman tarkoituksena oli tutkia kuvataiteen, biologian ja maantiedon opettajien näkemyksiä ja kokemuksia kyseisten oppiaineiden integraatiosta. Tutkimuksessa näkemyksellä tarkoitetaan ihmisen omakohtaista näkemystä, jonka avulla hän tarkastelee kulloistakin ilmiötä. Kokemuksella tutkimuksessa tarkoitetaan tekijän ja tekemisen kohteen muodostamaa kokonaisuutta. Tutkielmaa ohjanneet tutkimuskysymykset olivat seuraavanlaiset: millaisia näkemyksiä kuvataiteen, biologian ja maantiedon opettajilla on kyseisten oppiaineiden integraatiosta, ja millaisia näkemyksiä heillä on kyseisten oppiaineiden integraatiosta. Tutkielma on toteutettu kyselylomakkein ja haastatteluin, ja tutkimusjoukko on yhteensä 13 opettajaa, joista kuvataiteen opettajia on 9 ja biologian/maantiedon opettajia 4. Tutkielman aineistonkeruussa hyödynsin monivalinnoista ja avoimista kysymyksistä koostettua kyselylomaketta sekä yksilöteemahaastattelua. Aineiston analyysin menetelmänä käytin aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
Tutkimustulokset osoittavat, että integraatio hakee paikkaansa suomalaisissa kouluissa ja lukioissa. Sen idea nähdään ja koetaan hyvänä ja tarpeellisena, mutta keinoja soveltuvaan toteutukseen ei välttämättä ole vielä löydetty. Samat tekijät ja asiat voivat toimia integraation haasteina ja mahdollisuuksina, onnistumisina ja kehityskohtina. Opettajat kiinnittivät huomiota kuvataiteen rooliin integraatiossa ja siihen, miten toimiva yhteistyökumppani voi joskus hukkua muiden oppiaineiden tavoiteviidakkoon. Oppiaineen omien ja laajojen sisältöjen opettamisen suhde integraatioon nähdään ongelmallisena. Pääsyyt siihen löytyvät aikataulujen ja resurssien puutteesta. Myös opettajien jaksamiseen kiinnitettiin huomiota tällaisessa, alati uutta vaativassa toiminnassa. Oppijoille integraatio tuo opettajien mukaan paljon hyvää, joka pitäisi kuitenkin hyödyntää oikein. Liiallinen vastuu omasta oppimisesta haastaa oppijan oppimista, eikä integraatio tällöin pääse eheyttävän opetuksen tavoitteeseensa. Koulujen oppiainelokeroisuus on opettajien mielestä este integraation toteutumiselle, mutta niiden muuttaminen integraatiomyönteisemmäksi pitää tapahtua hiljalleen. Yhteisten teemojen ympärille tehdyt kokeilut auttavat löytämään toimivia yhdistelmiä, jolloin integraatiota rakennetaan osaksi koulujen toimintakulttuuria kokeilu kerrallaan.
Integraatio ja siihen liittyvät ilmiöopetus ja eheyttävä opetus puhuttavat suomalaisia tällä hetkellä paljon. Uusien opetussuunnitelmien laaja- ja monialaisuus ja ilmiöopettaminen ovat olleet käytössä jonkin aikaa, ja tuloksia niiden toimimisesta alkaa vähitellen ilmetä. Tutkimustulokset luovat mielenkiintoisia yhteyksiä ajankohtaisiin keskusteluihin ja kirjallisuuteen. Pienen tutkimusjoukon takia tulokset eivät ole yleistettävissä laajempiin yhteyksiin, mutta ne tuovat ilmi hahmotelman siitä, kuinka luonnontieteelliset oppiaineet (biologia ja maantieto) sekä taideaine (kuvataide) voivat yhdistyä käytännössä – nyt ja tulevaisuuden ideaalissa.
Tutkimustulokset osoittavat, että integraatio hakee paikkaansa suomalaisissa kouluissa ja lukioissa. Sen idea nähdään ja koetaan hyvänä ja tarpeellisena, mutta keinoja soveltuvaan toteutukseen ei välttämättä ole vielä löydetty. Samat tekijät ja asiat voivat toimia integraation haasteina ja mahdollisuuksina, onnistumisina ja kehityskohtina. Opettajat kiinnittivät huomiota kuvataiteen rooliin integraatiossa ja siihen, miten toimiva yhteistyökumppani voi joskus hukkua muiden oppiaineiden tavoiteviidakkoon. Oppiaineen omien ja laajojen sisältöjen opettamisen suhde integraatioon nähdään ongelmallisena. Pääsyyt siihen löytyvät aikataulujen ja resurssien puutteesta. Myös opettajien jaksamiseen kiinnitettiin huomiota tällaisessa, alati uutta vaativassa toiminnassa. Oppijoille integraatio tuo opettajien mukaan paljon hyvää, joka pitäisi kuitenkin hyödyntää oikein. Liiallinen vastuu omasta oppimisesta haastaa oppijan oppimista, eikä integraatio tällöin pääse eheyttävän opetuksen tavoitteeseensa. Koulujen oppiainelokeroisuus on opettajien mielestä este integraation toteutumiselle, mutta niiden muuttaminen integraatiomyönteisemmäksi pitää tapahtua hiljalleen. Yhteisten teemojen ympärille tehdyt kokeilut auttavat löytämään toimivia yhdistelmiä, jolloin integraatiota rakennetaan osaksi koulujen toimintakulttuuria kokeilu kerrallaan.
Integraatio ja siihen liittyvät ilmiöopetus ja eheyttävä opetus puhuttavat suomalaisia tällä hetkellä paljon. Uusien opetussuunnitelmien laaja- ja monialaisuus ja ilmiöopettaminen ovat olleet käytössä jonkin aikaa, ja tuloksia niiden toimimisesta alkaa vähitellen ilmetä. Tutkimustulokset luovat mielenkiintoisia yhteyksiä ajankohtaisiin keskusteluihin ja kirjallisuuteen. Pienen tutkimusjoukon takia tulokset eivät ole yleistettävissä laajempiin yhteyksiin, mutta ne tuovat ilmi hahmotelman siitä, kuinka luonnontieteelliset oppiaineet (biologia ja maantieto) sekä taideaine (kuvataide) voivat yhdistyä käytännössä – nyt ja tulevaisuuden ideaalissa.
Kokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [4413]