Työhyvinvointi lapsi- ja perhesosiaalityössä "Sosiaalityöntekijöiden kokemuksia työssä jaksamisesta"
Koniczek, Suvi; Pitkänen, Minttu (2019)
Koniczek, Suvi
Pitkänen, Minttu
Lapin yliopisto
2019
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2019061220279
https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2019061220279
Tiivistelmä
Tämän Pro gradu -tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää mitkä tekijät tukevat lapsi- ja perhesosiaalityön sosiaalityöntekijöiden työhyvinvointia ja auttavan heitä jaksamaan työssään. Tutkimuksen pääpaino oli työhyvinvointia tukevissa tekijöissä, mutta siinä sivuttiin myös työhyvinvointia heikentäviä asioita. Ennakko-oletuksena oli, että sosiaalityöntekijät
tekevät vaativaa asiantuntijatyötä heikoilla resursseilla kiireessä ja paineen alla. Sekä sosiaalihuoltolain mukaisessa asiakkuudessa olevat että lastensuojeluperheet ovat usein moniongelmaisia, mikä asettaa paineita ja osaamisvaatimuksia sosiaalityöntekijöille.
Työntekijöiden asiakasmäärät ovat monessa kunnassa yli suositusten, mikä vaikuttaa työntekijän työn hallinnan tunteeseen. Tutkimuksessa tuotiin esille työhyvinvointia tukevien tekijöiden lisäksi toiveita siitä, miten työhyvinvointia voitaisiin työpaikoilla edistää.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimi työhyvinvoinnin käsite. Lisäksi tutkimuksen työhyvinvointia käsittelevän rungon luo Marja-Liisa Mankan vuonna 2006 tekemä työhyvinvointimalli. Mankan mukaan työhyvinvointi jaotellaan viiteen eri osaalueeseen, joita ovat työilmapiiri, johtaminen, organisaatio, työn sisällölliset sekä työntekijään
liittyvät asiat. Tutkimuksen empiirinen aineisto kerättiin Sosiaalityön uraverkostosta kyselylomakkeella. Tutkimus on kvalitatiivinen ja sen aineisto on analysoitu
aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
Saatujen tutkimustulosten perusteella lapsi- ja perhesosiaalityön sosiaalityöntekijän työssä jaksamista tukevat erityisesti työparityö, tiimityö sekä työyhteisö. Sosiaalityöntekijät korostivat lähiesimiehen tuen merkitystä työhyvinvointiin liittyen. Vähemmistö
vastaajista koki työssä jaksamisensa hyvänä. Sosiaalityöntekijät kokivat tekevänsä vaikeaa
ja aliresursoitua asiantuntijatyötä. Vastaajien mielestä ylempi johto ja organisaatio eivät tue työssä jaksamista, koska heillä ei ole ymmärrystä työn substanssiin. Monet
vastaajat toivoivat työhyvinvoinnin tueksi esimiehen ja johdon aitoa kiinnostusta työntekijöiden työhyvinvointiin.
tekevät vaativaa asiantuntijatyötä heikoilla resursseilla kiireessä ja paineen alla. Sekä sosiaalihuoltolain mukaisessa asiakkuudessa olevat että lastensuojeluperheet ovat usein moniongelmaisia, mikä asettaa paineita ja osaamisvaatimuksia sosiaalityöntekijöille.
Työntekijöiden asiakasmäärät ovat monessa kunnassa yli suositusten, mikä vaikuttaa työntekijän työn hallinnan tunteeseen. Tutkimuksessa tuotiin esille työhyvinvointia tukevien tekijöiden lisäksi toiveita siitä, miten työhyvinvointia voitaisiin työpaikoilla edistää.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimi työhyvinvoinnin käsite. Lisäksi tutkimuksen työhyvinvointia käsittelevän rungon luo Marja-Liisa Mankan vuonna 2006 tekemä työhyvinvointimalli. Mankan mukaan työhyvinvointi jaotellaan viiteen eri osaalueeseen, joita ovat työilmapiiri, johtaminen, organisaatio, työn sisällölliset sekä työntekijään
liittyvät asiat. Tutkimuksen empiirinen aineisto kerättiin Sosiaalityön uraverkostosta kyselylomakkeella. Tutkimus on kvalitatiivinen ja sen aineisto on analysoitu
aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
Saatujen tutkimustulosten perusteella lapsi- ja perhesosiaalityön sosiaalityöntekijän työssä jaksamista tukevat erityisesti työparityö, tiimityö sekä työyhteisö. Sosiaalityöntekijät korostivat lähiesimiehen tuen merkitystä työhyvinvointiin liittyen. Vähemmistö
vastaajista koki työssä jaksamisensa hyvänä. Sosiaalityöntekijät kokivat tekevänsä vaikeaa
ja aliresursoitua asiantuntijatyötä. Vastaajien mielestä ylempi johto ja organisaatio eivät tue työssä jaksamista, koska heillä ei ole ymmärrystä työn substanssiin. Monet
vastaajat toivoivat työhyvinvoinnin tueksi esimiehen ja johdon aitoa kiinnostusta työntekijöiden työhyvinvointiin.
Kokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [4415]